Size: large
Type: image
![Publikum på konsert på Øyafestivalen 2023](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/Konsert-2-Oya-aspect-ratio-1-1.jpg)
De bygger opp en middel stor norsk by – midt i Oslo sentrum – i 4 dager i august hvert år. Øyafestivalen har de siste årene blitt en stor bedrift, med over 20.000 mennesker innom Tøyenparken hver dag i løpet av 4 dager.
Det må det naturligvis bli klimagassutslipp av, men hvor lave er det mulig få utslippene?
Det er spørsmålet ledelsen i den populære musikkfestivalen har stilt seg i mange år allerede.
– Øyafestivalen laget det første klimaregnskapet over utslipp allerede i 2005, sier Mia Frogner, leder for bærekraft i Øyafestivalen.
Det var riktignok før hennes tid som ansatt i festivalen, og siden den gang er utslippsregnskapet utviklet til å bli langt mer omfattende enn det først var i 2005.
![Leder av bærekraft på Øyafestivalen, Mia Frogner](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/Mia-Frogner-scaled-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Leder for bærekraft på Øyafestivalen, Mia Frogner. Foto: Helena Krekling
Å føre regnskap over utslippene har vært viktig for å finne ut hvor de store utslippene av klimagasser er på festivalen. Det har blitt et viktig verktøy for å nå målet om å bli en av verdens grønneste festivaler.
Øyafestivalen benytter Green Producers Tool som verktøy, og regnskapet er delt inn i tre hovedkategorier, forteller Frogner. De har vært med å utvikle verktøyet fra starten i 2020.
– Artister, produksjon og publikum, og utslippene er ganske likt fordelt mellom disse, sier Frogner.
Produksjon handler om alt de selv gjør for å gjennomføre festivalen, det kan være alt fra transport til materialer. Publikum er alt som serveres av mat, drikke og festivalprodukter.
![Like stort som en middels stor by - det er Øyafestivalen i Tøyenparken.](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/Konsert-Oyafestivalen-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Øyafestivalen er like stor som en middels norsk by - hvis man ser på antall mennesker som er innom de 4 dagene i august hvert år. Foto: Anki Grøthe
Store utslippskutt fra mat
Noen av de store tiltakene de har gjort er blant annet å redusere kjøtt i matserveringen. Det har gitt hele 50 prosent mindre utslipp hvis man ser totalt på hele festivalen.
– Vi har ikke et overordnet mål som er tallfestet i antall kg CO2, men målet er å være i tråd med FNs klimamål om 55 prosent reduksjon, sier Frogner.
For bare mat har de gått fra å ha over 269 000 kg CO2-utslipp i 2019, til ca 91 500 kg CO2-utslipp i fjor. Det betyr en nedgang på 177 000 kg CO2.
![Figur over utslipp fra mat på Øyafestialen](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/Oyafestivalen-figur-mat-utslipp-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Utslipp fra mat på Øyafestivalen for årene 2019 - 2023. Ill: Silje Vang/statistikk Øyafestivalen
Ett av tiltakene er å bruke gjenbruksglass til drikke. På festival går det som kjent en del drikke, og å få ned antall engangsglass har vært et mål som de har lykkes med.
![Gjenbruksglass kutter utslipp på Øyafestivalen](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/gjenbruksglass-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Glass kan brukes igjen! Ett tiltak for å få ned klimagasser som Øyafestivalen har lykkes med. Foto: Anki Grøthe/Øyafestivalen
Stiller strenge krav
For å klare å kutte så mye som mulig, er Øyafestivalen avhengig av at andre bedrifter og leverandører som leverer tjenester også er bevisst på å kutte utslippene. De stiller strenge krav til underleverandørene sine.
– Vi har kontraktsfestet med alle leverandører at de skal levere data til Øyafestivalens utslippsregnskap, sier Frogner.
Øyafestivalen har tatt viktige – og riktige skritt – for å bli en musikkfestival med lave klimagassutslipp, mener sekretariatsleder i Næring for klima i Oslo kommune, Ingunn Lie. De har brukt utslippsregnskapet til å få oversikt over utslippene sine, og jobber systematisk med å redusere dem.
– Øyafestivalen er en av partnerne i Næring for klima-nettverket, og deler erfaringene sine med utslippsregnskap og klimatiltak med andre bedrifter som kan lære av dem, sier Lie.
For nå opplever flere og flere norske bedrifter at de må ha god kunnskap om egne utslipp, og føre klimagassregnskap, for å holde tritt med nye krav som følge av EUs bærekraftsdirektiv.
I 2018 ble Øyafestivalen solgt til musikkselskapet Superstruct. I sommer ble det kjent at dette selskapet er kjøpt opp av investeringsselskapet KKR, som har blitt stemplet som en miljøversting. Det påvirker ikke hva Øyafestivalen gjør, har ledelsen av festivalen tidligere uttalt til Aftenposten.
![En kvinne i en blågrønn kjole taler ved et podium i et konferanserom, med et notatkort, med oppmerksomme publikummere i forgrunnen.](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/DSCF4366-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Ingunn Lie, sekretariatsleder av Næring for Klima sier Øyafestivalen har tatt viktige skritt for å få ned utslippene fra festivalen.
- EUs nye bærekraftsrapporteringsdirektiv, CSRD – Corporate Sustainability Reporting Directive – vil gjelde allerede for rapporteringen fra regnskapsåret 2024. CSRD er langt mer enn retningslinjer for rapportering – Direktivet krever at bedrifter integrerer bærekraft på tvers av virksomheten.
-
CSRD er det mest omfattende bærekraftsrapporteringsdirektivet EU noen gang har lagt frem. CSRD skal erstatte det gjeldende direktivet om ikke-finansiell rapportering (NFRD) i Europa. Mens NFRD berører rundt 12 000 selskaper, vil CSRD omfatte mer enn 50 000 selskaper.
- Det er lagt opp til en trinnvis innføring av direktivet i EU. Innfasing i norsk rett er ventet i å følge samme tidslinje. I Norge vil dette omfatte ca. 1700 norske virksomheter fra regnskapsåret 2025, med rapporteringsplikt i 2026.
- Målet til EU er at bærekraftsinformasjonen skal ha samme kvalitet som finansiell rapportering. For å oppnå det må virksomhetene ha samme grad av pålitelighet og konsistens i dataene som ved finansiell rapportering.
- Rapporteringsplikten etter CSRD vil gjelde for store foretak/konsern og små og mellomstore børsnoterte foretak, unntatt mikroforetak. Rapporteringsplikten foreslås innført trinnvis i Norge.
Rapporteringsplikt for regnskapsåret 2024:
- Minst 500 ansatte (årsverk i snitt) og
- Salgsinntekter > 580 MNOK eller
- Balansesum > 290 MNOK
Rapporteringsplikt for regnskapsåret 2025:
- Salgsinntekter > 580 MNOK
- Balansesum > 290 MNOK
- Antall ansatte (årsverk i snitt) > 250
Rapporteringsplikt for regnskapsåret 2026:
Små og mellomstore børsnoterte* foretak (SME), og store foretak definert som «små og ikke-komplekse kredittinstitusjoner» og visse forsikringsforetak.
Børsnoterte SME** er foretak som tilfredsstiller minst to av tre vilkår:
- Salgsinntekter: 10 – 580 MNOK
- Balansesum: 5- 290 MNOK
- Antall ansatte (årsverk i snitt): 10-250
Kilde: PwC/KPMG
Flere bedrifter tar grep om klimaregnskapet
EUs bærekraftsdirektiv gjør at stadig flere bedrifter må rapportere på klimagassutslipp og klimatiltak. De største børsnoterte selskapene må rapportere i henhold til direktivet allerede for 2024, og i løpet av de neste tre årene vil over 1000 norske bedrifter bli rapporteringspliktige.
Disse bedriftene vil igjen stille betydelig høyere krav til data fra sine leverandører, og dermed får innføringen av bærekraftsdirektivet ringvirkninger langt utover de som treffes direkte.
Scope 1, scope 2 og scope 3…. tre ord som før var ukjent for mange bedrifter, men som nå har gjort at mange selskaper klør seg litt ekstra i hodet.
I et klimagassregnskap skiller man mellom bedriftens direkte utslipp (scope 1), som forbruk av drivstoff, og indirekte utslipp, som energibruk (scope 2) og kjøp av varer og tjenester, flyreiser og lignende (scope 3).
![Figur Klimaundersøkelsen næringsliv fører regnskap](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/06/Figur-klimaundersokelsen-regnskap-bedrifter-1080x608.jpg)
Stadig flere bedrifter fører regnskap over egne klimautslipp. Det er i tråd med rapporteringskrav som vil komme i forbindelse med EUs bærekraftsdirektiv. Ill: Aurora Stenmark
Flere tar grep om egne utslippstall
Årets Klimaundersøkelse viser at flere bedrifter i Oslo nå lager egne klimagassregnskap.
Mens 19 prosent av de spurte bedriftene i Oslo svarte at de fører regnskap over egne utslipp i 2022, svarte hele 33 prosent av bedriftene det samme i år – en oppgang på 14 prosentpoeng på to år.
Det har sammenheng med nye krav fra EU, mener Lie:
– Vi ser tydelig av undersøkelsen at en økende andel av Oslos bedrifter har tatt inn over seg at kravene til klimaledelse, rapportering og klimaregnskap strammes kraftig inn i årene framover. I Næring for klima-nettverket har vi snakket om EU-reguleringene en stund, og stadig flere av våre medlemsbedrifter ser behovet for å ha et godt klimaregnskap og omstillingsplan.
Det er 8. året Klimaundersøkelsen gjennomføres blant rundt 500 bedrifter med flere enn 5 ansatte.
Andelen bedrifter som har satt seg konkrete klimamål har økt fra 23 prosent til 35 prosent de siste to årene. Av de bedriftene som har satt seg klimamål, svarte 62 prosent at de har tallfestet målet. Dette er en kraftig oppgang fra 2023 hvor bare 45 prosent av bedriftene svarte ja på dette spørsmålet.
Rapportering på egne klimagassutslipp er noe mange bedrifter allerede har tenkt på, men nå får det konsekvenser for de aller fleste – ikke bare de store.
– Hvis du er en underleverandør kan du få krav om å levere data til en større bedrifts klimaregnskap og bærekraftsrapport. Da blir du påvirket av bærekraftsdirektivet selv om bedriften din ikke har rapporteringsplikt selv, sier Lie.
De beste jobber på denne måten selv om de ikke har rapporteringsplikt i henhold til bærekraftsdirektivet. Lie peker på Øyafestivalen som altså har kontraktsfestet at de vil ha data fra sine underleverandører.