Size: large
Type: image
![Hvitevarer som er reparert og klar for ombruk. Vaskemaskiner, og kjøleskap i bakgrunnen.](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/IMG_9642-scaled-aspect-ratio-1-1.jpg)
A, B eller C. Før kunne det stå A+ eller til og med A+++.
Du har mest sannsynlig lagt merke til bokstavskalaen man kan finne på et elektrisk apparat. Bokstavene er energimerking, og viser hvor mye, eller lite strøm, produktet bruker.
Energimerking, som ble innført etter krav fra EU, skal gi oss forbrukere god informasjon. Samtidig skal ordningen motivere produsentene til å lage mer energieffektive produkter. Når samfunnet blir stadig mer elektrifisert er vi avhengige av å spare på strømmen i alle ledd – også i kjøkkenmaskinene eller vaskemaskinen hjemme.
![Energimerking](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/vaskemaskin-energimerking-scaled-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpeg)
Energimerking skal bidra til at vi bruker mindre strøm. Foto: Julie Følstad
Energimerking sparer strøm
– Energimerkingen gjør at vi kan ta gode valg når vi skal kjøpe elektriske apparater, som ikke bare er miljøvennlige, men som også merkes i lommeboka, sier Anton Jayanand Eliston, energirådgiver i Klimaetaten i Oslo kommune.
Jo høyere energimerking produktet har, altså B eller A, dess mindre strøm bruker produktet – noe som igjen vil vises på strømregningen din.
Det er vinn-vinn, når vi ser at klimatiltakene fram mot 2030 vil kreve mer strøm.
Du tenker kanskje ikke over at det lille du sparer ved å gå opp en energiklasse på en kjøkkenmaskin kan hjelpe. Men hvis alle gjør det samme blir det til slutt en del kilowattimer. Det kommer alle til gode, ved at energien kan bli brukt mer effektivt.
Undersøkelser fra NVE viser at økodesign og energimerking reduserer strømforbruket.
Etter å ha analysert 10 produktgrupper med elektriske artikler, fant NVE ut at disse produktene ville brukt 3 TWh MER i 2030 uten disse virkemidlene.
Det er mye strøm når det totale strømforbruket i Norge varierer mellom 130 og 170 TWh.
![Anton Jayanand Eliston](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/Anton-scaled-aspect-ratio-16-9-1080x608.jpg)
Klimarådgiver Anton Jayanand Eliston i Klimaetaten i Oslo kommune sier energimerking har bidratt til store energibesparelser. Foto: Ellen Omland
Hvordan fungere energimerking
Når vi snakker om energimerking, snakkes det ofte om to ordninger: Økodesignforordningen og Energimerking.
Økodesign setter et minstekrav til hvor energieffektiv et apparat må være for at det skal tilbys på markedet. Energimerket veileder kjøperen blant de produktene som er tilgjengelig på markedet, og viser hvor energieffektive de er gjennom skalaen A til G. På den måten kan vi ta det beste valget etter hvor energieffektivt produktet er.
Energimerkeskalaen av produkter har endret seg de siste årene. Tidligere har skalaen gått fra A+++ (grønn) til G (rødt). Nytt energimerkeregelverk ble vedtatt i EU i 2017, og den opprinnelige skalaen, som går fra A til G, ble gjeninnført.
Grunnen til endringen var at mange produkter ble så energieffektive at skalaen ble «sprengt», og at energimerket A dermed fikk plusstegn. Med den nye skalaen er A høyest, og det blir i tillegg satt nye og strengere krav til enegieffektivisering som revideres hvert fjerde år. På den måten sikrer man at produsentere hele tiden må jobbe for å utvikle produktene til å bli mer energieffektive.
![Energimerking](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/Energimerking-aspect-ratio-16-9.jpg)
Merket til venstre er gammel energimerking, og til høyre ser du ny skala som går fra A til G. Ill: NVE
Små bekker = stor Å
Hensikten med energimerke-ordningen da det ble innført via EU-direktiv for 25 år siden, var å presse produsenter til å utvikle mer energieffektive produkter.
– Dermed fikk EU en stor forbrukermakt, sier Jayanand Eliston i Klimaetaten.
Senere har EU spisset kravene. Det betyr at produsenter må tenke sirkularitet og livsløp i elektriske produkter de utvikler.
– Det innebærer at produkter kan repareres og vare lenge. Det er ikke lenger bare et krav om at det skal være energieffektivt, men også ha lang levetid.
Gjennom EØS-avtalen er Norge forpliktet til å ta EU-direktiv inn i norsk rett. Økodesigndirektivet og energimerkeforordningen er kanskje den rettsakten fra EU som har blitt innført raskest og enklest i Norge. Som oftest har landene hvor et nytt direktiv skal innføres ønsker og krav for å tilpasse regelverket etter det landets behov.
– Det sier noe om hvor samstemte landene er om viktigheten av å bruke energien mest mulig effektivt, forklarer Eliston.
Små bekker kan bli til en stor Å hvis alle elektriske produkter blir mer energieffektive. Å stille et felles krav fra alle land til produsenter har derfor blitt en stor forbrukermakt.
![Energimerking](https://www.klimaoslo.no/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/lyspaere-boks-energimerking-scaled-aspect-ratio-16-9-1-1080x608.jpeg)
Energimerkeordningen skal gi forbrukere informasjon og bidra til at produsenter utvikler energieffektive produkter. Foto: Julie Følstad
- kWh – En kilowattime er like mye energi som brukes når en vifteovn på 1.000 watt står på i en time. Et gjennomsnittlig energiforbruk i et vanlig bolighus regnes å være rundt 25.000 kilowattimer i året. Det er lavere i leiligheter.
- GWh – En gigawattime er en million kilowattimer. Dette er nok energi til et byggefelt på omtrent 40 bolighus. I Vang kommune i Valdres som har 1.700 innbyggere, blir det brukt om lag 33 GWh elektrisk energi i løpet av ett år.
- TWh – En terawattime er en milliard kilowattimer. Dette er omtrent så mye strøm som det blir brukt i Drammen i løpet av ett år. I Oslo blir det brukt ni TWh elektrisk energi hvert år, mens det i Norge ble brukt totalt cirka 130 TWh i 2015.
- Kilde: Kommunekraft.no/NVE